Úkaz menom Karásek

Sváťa Karásek je "prírodný úkaz". Javí sa ako čosi nepravdepodobné - čosi, čo by nemalo byt, a predsa je. Nepravdepodobnost prvá: Sváťa nie je spevák, gitarista, ani pesničkár. Spieva trochu falošne, používa pár bežných akordov, preberá melódie ošúchaných tradicionálov. Nemal by spievat. Ak už spieva, nemal by ho nikto počúvat', a ak ho už niekto počúva, nemal by sa jeho spev publikovat a vydávat na hudobných nosičoch. Nemalo by to byt, a predsa to je. Prečo Sváťa spieva a ĺudia ho počúvajú, dokonca sa jeho piesne stále znova objavujú na hudobných nosičoch? Začnime tým, čo si hravo všimne každý. Svátove texty sú svojím spósobom geniálne. Farár, ktorému komunisti zabránili kázat, si našiel spôsob, ako kázat tam, kde by kázanie nikto nečakal. Kostol jednoducho preniesol do krčmy. Prevažná čast jeho textov je hravou, prekvapivo vypointovanou interpretáciou biblických príbehov. Karáskova poetika je priamočiara a cirkevnika zvyknutého na kostolnú rétoriku tu i tam zarazia slová, ktoré by v kostole nečakal. Sváťa však svoje skvostné texty znehodnocuje spevom a drnčaním gitary. Prečo? Nuž pre Svátove texty nemožno nájst vhodnejšiu formu. Práve ten spev a to drnčanie dáva textom živost a autenticitu. Karásek je totiž inovatívny aj v spôsobe, akým piesňovú formu používa. Recykluje staré piesne. Nedbalou interpretáciou ich zbavuje nostalgických konotácií, z vtieravej melódie sa stáva surový hluk. Funkcia piesne je v Karáskovom prípade konceptuálna. Pôvodnú pieseň desakralizuje, vtipnou zvukovou alúziou ju zbaví pôvodného obsahu. Úctyhodný spirituál "Say no to the devil, say no" sa v zvukomalebnej karikatúre zmení na existenciálnu výpoveď. "Sejmou ti podobu, sejmou." Alebo spirituál: "Angel roll the stone away" sa zmeni na "Já jsem ňákej stounavej". Nuž Sváťa desakralizuje starú hudobnú formu, aby vznikol priestor pre novú, civilnú formu sakrality. Obsah textu a forma piesne v Karáskovej tvorbe tvoria nedeliteĺnú jednotu. Nepravdepodobnost druhá: Sváťa spieva pesničky s explicitne krestanským obsahom. Neštylizuje sa do roly politického disidenta. Neskladá piesne plné inotajov. To, že bude mat problémy so štátnou bezpečnostou, sa dalo predpokladat. To, že ho medzi seba prijmú sekulárni predstavitelia českého disentu, sa predpokladat nedalo. Nemalo by to byt, a predsa to je? Ako vysvetlit túto nepravdepodobnost? Tam, kde sa človek usiluje žit to, čo Václav Havel nazval "životom v pravde", sa pred ním nevyhnutne otvorí duchovný rozmer. Ĺudia v spore s totalitným režimom potrebovali zdroj nádeje, ktorý by im dal silu v tom spore vytrvať. Biblické piesne, spievané v drsnom jazyku ulice, pre mnohých takúto silu mali. Keď sa disident Havel stal prezidentom, vo svojej prvej prezidentskej reči sa prihlásil k odkazu T. G. Masaryka: "Kristus, a nie Cézar". Nepravdepodobnost tretia: Karásek bol čudný farár. Doma sa cítil viac medzi máničkami ako medzi tradičnými cirkevníkmi. To sa pochopit dá. Predpokladali by sme však, že "sekulárny" farár bude svoju vieru chápat iba ako poetickú metaforu, nebude ju brat v jej doslovnom význame. Karásek však svoju vieru bral a dodnes berle vážne. Kĺúč k fenoménu menom Karásek nám poskytol Sváťa sám. K piesni "Žalm na rozloučenou", povedal toto: "Ta píseň není kritická jen k církvi, ale i k době a ke světu ve kterém žijeme. Já stojím jednou nohou v církvi, jednou mimo ni. Ale obě ty nohy stojí pevně, není to tak, že bych s té církve jenom vykukoval. Píseň je o tom, že sa pohybuji na té hranici, jsem plně v církvi i plně ve světě." Nuž, na novom CD nosiči dostávate do rúk most. Most, ktorý nepravdepodobným spôsobom spája rozdelené svety. Zostáva už len vložit disk do prehrávača a ruka v ruke s tými podivnými piesňami sa po Karáskovom moste poprechádzat.

Daniel Pastirčák
Nový populár, 2013, roč. 6, č. 1, s. 35

Svatopluk Karasek
Řekni ďáblovi ne
(Galén, reedícia 2012)
Karáskov slávny prvý album Say No to the Devil / Řekni ďáblovi ne prvýkrát vydal Jiří Pallas v roku 1979 vo svojom vydavatelstve Šafrán' 78. Dnes už je to klasická nahrávka českého undergroundu 70tych rokov. 2CD reedícia vydavatelstva Galén je vôbec prvým prepisom priamo z originálneho pásu Robina Hájka a obsahuje všetkých šestnást piesní nahratých v Prahe dňa 2. mája 1978. Druhý disk obsahuje Karáskovu platňu Řek's už ďáblovi ne? so záznamom jeho památného vystúpenia vo Vratislavi z novembra 1989 a šesticu štúdiových nahrávok z roku 1989. Tento album vychádza na CD prvýkrát. Obsiahly booklet ponúka text Jaroslava Riedela, fotografie a všetky piesňové texty.